Po gaisro Viršuliškių daugiabutyje nukentėję asmenys kompensaciją už prarastą turtą gali gauti, jeigu yra jį apdraudę ar įrodę, kad gaisras įvyko dėl kažkieno kaltės, aiškina advokatas Arvydas Budnikas. Visgi, anot jo, jeigu nėra kalto asmens, neapdraustų butų gyventojai neturi iš ko reikalauti žalos atlyginimo, nes valstybė neprivalo padengti prarasto turto.
„Iš tikrųjų, jeigu asmenys patys nepasirūpino draudimu ir nėra kalto asmens, tada situacija yra sudėtinga, nes nėra iš ko reikalauti žalos atlyginimo. Valstybė nėra įpareigota atlyginti ar kompensuoti žalą ir prarastą turtą“, – LRT radijui ketvirtadienį teigė A. Budnikas.
![](https://zarasu.info/wp-content/uploads/2024/01/vilnius-virsuliskes.jpg)
„Kitu atveju Lietuvos įstatymas laiko, kad neapdrausdami savo turto asmenys nepasirūpino savo nuosavybe“, – pridūrė jis.
Visgi jis pamini, kad, tyrimo metu atradus už gaisrą kaltą asmenį ir iš jo prisiteisus žalos kompensaciją, abejotina, ar bus įmanoma atgauti šias sumas.
A. Budnikas pabrėžia, kad siekiant išvengti turto praradimo be kompensacijos galimybės geriausia būtų jį apdrausti. Tačiau jis atkreipia dėmesį, kad net tokiais atvejais pasitaiko situacijų, kai draudimo kompanijos suteikia nepatenkinamas kompensacijas nukentėjusiems.
„Geriausia yra apsidrausti. Nenoriu reklamuoti draudimo paslaugų, bet verta apie tai pagalvoti“, – sakė A. Budnikas.
„Išsireikalauti lengva, bet dažna problema, kad asmenų netenkina išmokos dydis. Tada asmenys prašo draudimo kompanijų perskaičiuoti“, – komentavo jis.
Tuo metu Šiaulių mero patarėjas Vincas Urbonavičius pamini, kad nuo liepą daugiabutyje Šiauliuose kilusio didelio gaisro nukentėjusiems asmenims buvo pagelbėta, bet tai daryta iš mero rezervo fondo ir ši pagalba skirta restauruoti bendrojo naudojimo patalpas.
„Nukentėję asmenys kreipėsi į savivaldybę tris kartus ir iš mero rezervo fondo jiems buvo išmokėta apie 10 tūkst. eurų. Taip pat gautas prašymas 20 tūkst. eurų ir greičiausiai toks prašymas bus išpildytas“, – teigė V. Urbonavičius.
„Lėšas mes skyrėme suremontuoti bendrojo naudojimo patalpas, tokias kaip liftai“, – pridūrė jis.
ELTA primena, kad antradienį Vilniuje, Viršuliškių gatvėje esančiame daugiabutyje įvykus keliems sprogimams, kilo gaisras. Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento ir Bendrojo pagalbos centro duomenimis, kilęs gaisras išsiplėtė į keturis butus, esančius ketvirtame ir penktame namo aukštuose. Gaisro metu buvo pažeistos daugiabučio konstrukcijos, įgriuvo tarp degančių butų esanti perdanga.
Dėl kilusio gaisro evakuoti 30-ies butų gyventojai, 3 žmonės gaisro metu apsinuodijo smalkėmis. Policijos duomenimis, 28-erių ir 43-ejų namo gyventojos dėl apsinuodijimo smalkėmis gydomos ambulatoriškai, o 80-metė moteris dėl apsinuodijimo smalkėmis paguldyta į ligoninę.
Tarp sugriuvusių pastato konstrukcijų pastebėti žuvusių suaugusio ir vaiko kūnai. Sutvirtintus pastato konstrukcijas, žuvusiųjų kūnai buvo ištraukti.
Antradienį kilęs gaisras trečiadienio rytą likviduotas, ugniagesiai toliau vykdo baigiamuosius darbus.
Vilniaus miesto savivaldybė gaisro įvykio vietoje antradienį paskelbė ekstremaliąją situaciją. Suformuota avarijos tyrimo komisija, kuri nustatys avarijos priežastis ir teiks rekomendacijas dėl tolesnio pastato naudojimo.
Visiems evakuotiems žmonėms pasiūlytas apgyvendinimas viešbutyje savivaldybės lėšomis. Viešbutyje laikinai apgyvendinta 18 žmonių (iš jų du vaikai), likę evakuoti gyventojai apsisprendė apsistoti pas artimuosius. Nukentėjusiesiems taip pat siūloma persikelti į socialinius būstus.
Policija dėl įvykio pradėjo ikiteisminį tyrimą dėl turto sunaikinimo ar sugadinimo.
Žygimantas Šilobritas (ELTA)